![](./SenseNet_Files/pavel_s.png)
Pavel Polach - Sensory
![](./SenseNet_Files/radek_s.png)
Radek Svoboda - AI
Nápad postavit platformu sensenet dostal jasné obrysy na ostravském IoT EnvironHackathonu, který pořádala v září 2016 Nadace Vodafone ve spolupráci s VŠB-TU Ostrava. Za nápadem stojí "tým Labka.cz" tvořený několika členy našeho ostravského hackerspace, zástupci společnosti Vodafone a Statutárního města Ostrava. Nadace Vodafone podpořila projekt v rámci Zeleného programu, který je financovaný z prodeje recyklovaných telefonů, které zákazníci Vodafonu přinášejí do sběrných boxů na prodejnách.
Problém, na kterém jsme postavili náš projekt je nepříznivý stav ovzduší na Ostravsku je způsoben především vysokou koncentrací těžkého průmyslu v regionu, ale také geomorfologickými podmínkami hornoslezské pánve, v níž Ostravsko leží.
Při špatných rozptylových podmínkách, které jsou patrné zejména v zimních měsících, se zde navíc znečištění koncentruje. Pro člověka je vysoce nebezpečná například látka benzo[a]pyren. Ta vstupuje skrze dýchací systém a pokožku hluboko do našeho organismu a vyvolává řadu zdravotních problémů. Mimo jiné má rovněž negativní vliv na vývoj plodu v těle matky a na kvalitu spermií.
V současné době žádný projekt v regionu neřeší agregaci dat ze všech dostupných zdrojů, včetně lokálních senzorů soukromých vlastníků a dat firem.
Právě firmy musí ze zákona poskytovat data o znečištění, a to v takové podobě, aby byla využitelná i pro neodborníky případně pro řešitele problému na technologicko-technické úrovni.
Dlouhodobě se ukazuje, že technologie je schopná řešit problémy životního prostředí nebo na ně alespoň reagovat, což je přesně cílem řešení projektu SenseNet.
Rozhodli jsme se vyvinout inovační řešení chytré senzorické sítě, která bude sbírat a zpracovávat data o aktuálním znečištěním ovzduší a další údaje využitelné k predikci vývoje smogové situace (například dopravní aktivitu v určité části města).
Kromě dat poskytnutých třetími stranami vyvíjíme i vlastní senzorické řešení, které nám umožní flexibilně sbírat data i v místech dosud nepokrytých stanicemi měřícími úroveň znečištění ovzduší, ale také vyplnit mezeru v dostupnosti primárních, neplacených a ucelených relevantních dat, která se ukázala být zásadní.
Naměřená i předzpracovaná data budou přenesena ze senzorických modulů a úložišť třetích stran do databáze pomocí technologie NB-IoT (případně dalších), kde dojde k jejich zpracování pomocí algoritmů modulu "Neuronové Sítě" a dále budou poskytována pomocí dokumentovaného API, a to jak v nezpracované podobě, tak jako zpracovaná data po průchodu Neuronovou Sítí.
Výstupem celého projektu ovšem nemá být pouze sběr a parsování dat o kvalitě ovzduší na Ostravsku a jejich zpřśtupnění, ale také predikce budoucího vývoje, na základě které bude možno řídit a ovládat například vzduchotechniku v "inteligentních budovách", případně využívat jinak.
"Nadace Vodafone funguje v České republice již 10 let. Za tuto dobu se dostala na přední místa v hodnocení firemních nadací a patří mezi nejdůležitější podporovatele a investory do technologických sociálních inovací. Posláním Nadace Vodafone je dlouhodobé a strategické propojování aktérů na trhu sociálního kapitálu a zvyšování jejich kapacit k řešení globálních problémů na lokální úrovni. Využijeme všechny dostupné prostředky, včetně mobilních technologií, sítí a know-how společnosti Vodafone, k tomu, aby naše činnost měla co největší pozitivní dopad na kvalitu života lidí v České republice."
Více o Nadaci Vodafone zde.
Hackerspace je forma komunitního projektu založená poprvé někdy v osmdesátých letech minulého století v západním Berlíně komunitou technologických nadšenců, které bavilo vyvíjet, chápat a rozebírat stroje a přístroje a vyvíjet prototypy prvních počítačů a software, jak je dnes známe. Asi vůbec první hackerspace v západním světě byl tedy Chaos Computer Club Berlin, nicméně fenomén se brzy začal šířit do celého světa.
V součastné době je hlavní leader v této oblasti USA se světově proslulými hackerspace, jako je například Noise Bridge.
V ČSSR v době totality podobné aktivity organizovaly instituce jako například Dům Dětí a Mládeže případně Svazarm pod pojmem Stanice Mladých Techniků a Radioamatérů, nicméně po Sametové Revoluci některé "Stanice" přetrvaly, ale později je začaly nahrazovat zájmové organizace zřizované přímo jejich členy právě po vzoru hackerspaces. První Český hackerspace byl Pražský BRMLAB, následoval Brněnský Base48 a od konce roku 2015 také Ostravská Labka.
Posláním Labky je sdružovat komunitu lidí, kteří mají zájem o vědu a techniku, podporovat vzdělání v této oblasti a na základě komunitní dobrovolné práce rozvíjet technologie v různých oborech zahrnujících například počítačové sítě, operační systémy, hardware, ale také například projekty v oblasti biologie či chemie.
Labka jako taková je zřizována z darů a členských příspěvků, případně grantů a výdělku projektů a školení a to jako zapsaný spolek.
"V současné době se snažíme nastavit základní směry ve všech částech projektu. Hodně experimentujeme s technologiemi, komunikujeme s dalšími firmami a odborníky a snažíme se najít pro každou část platformy ten nejlepší základ, na kterém budeme dále stavět."
https://polar.cz/porady/regionalni-zpravy/regionalni-zpravy-polar-02-03-2017-16-00